Riksbanken meddelar att de lämnar styrräntan oförändrad på 4 %-
-men öppnar upp för en sänkning i maj eller juni.
Vad det här innebär, och hur prognosen ser ut, ska vi prata om i dagens program.
Välkomna till Bolånekollen!
Välkommen, Claes Måhlén, chefsstrateg på Handelsbanken.
Att de lämnar styrräntan oförändrad kom väl inte som nån chock för dig?
Nej, det var förväntat. Ingen trodde nog att man skulle sänka räntan på det här mötet.
Deras KPIF idag ligger ju på 2,5. Det är deras riktmått, de vill ner på 2 %.
Inflationen håller på att stabiliseras nu. Varför kan man då inte sänka räntan nu?
Riksbanken säger som andra centralbanker att man vill se mer data, ha mer information-
-att inflationen är på trygg väg mot 2 %.
Man har inte börjat tveka, man vill bara bli extra trygg-
-efter en tvåårsperiod med betydligt högre inflation än man hade förväntat sig.
Är man rädd att förhasta sig? Finns det risk för bakslag?
Det kan inte uteslutas. Det är inte jättesannolikt, men man vill inte skynda.
Man ser inget behov av att skynda, om man ser på svensk ekonomi.
Så man har lite tid på sig.
Det var inte många som väntade sig en sänkning idag-
-men det är delade meningar om en sänkning i maj eller juni. Vad talar för och emot det?
Riksbanken säger att man kan sänka antingen i maj eller juni-
-och det är inte jätteavgörande för bolånetagare.
Den skillnaden påverkar inte jättemycket.
Fram till majmötet kommer man att få mer inflationsdata-
-men det finns annat också som kan påverka, som vad som händer med kronan-
-eller saker utomlands, som kan göra att det skiftar mellan maj och juni.
I det här mötet kom ju Riksbanken med en prognos. Vi ska titta på den.
Är det nånting som sticker ut?
Jämför man med den senaste prognosen, från november, sticker den ut ganska mycket.
Nu spår man mycket snabbare räntesänkningar och till en mycket lägre nivå än i november.
Sen hade man ett möte i januari där man inte levererade nån prognos.
Redan då öppnade man för en räntesänkning under första halvåret-
-så vi visste att den här ränteprognosen skulle se annorlunda ut jämfört med november.
Men i prognosen säger Riksbanken idag...
Det är framför allt den första delen, egentligen året 2024 ut-
-som man har fokuserat på. Resten är inte oviktig, men där är man mer osäker.
Tre räntesänkningar i år, säger den här prognosen är mest troligt.
-Man är mer självsäker på det? -Ja, men man vet att mycket kan hända.
Inflationen kan utvecklas annorlunda, och kronan och annat kan också påverka.
Om vi lyfter blicken lite... Riksbanken är ju en självständig centralbank-
-men jag tänker att vi måste ju påverkas av andra banker.
Vi har den europeiska centralbanken ECB, vi har Federal Reserve i USA...
-Påverkas vi inte av deras beslut? -Jo.
Och delvis påverkas man av gemensamma faktorer.
Får man en annan utveckling än den Riksbanken har tänkt sig i euroområdet eller i USA-
-kan ju det påverka hur Riksbanken ska se på svensk inflation.
Sen finns en annan koppling. Om Riksbanken beter sig annorlunda än andra centralbanker-
-kan värdet på kronan påverkas, och då finns en koppling in i svensk inflation-
-för att en stor del av konsumentpriser styrs av importpriser, främst importerade varor...
Skulle kronan försvagas mycket stiger priserna på de varorna för importörer-
-och förs vidare till konsumenter, och därmed får vi en högre inflation.
Så det finns flera faktorer som påverkar Riksbanken. Även om man är oberoende-
-kan man inte ställa sig utanför omvärlden och vad andra centralbanker gör.
Hur går det för kronan nu? Inflationen hämtar sig, betyder det att kronan blir starkare?
Kronan stärktes främst i slutet av förra året när vi såg en snabbare nedgång i inflationen-
-i Sverige och i omvärlden.
Vi såg också att förväntningarna på centralbankerna, med räntesänkningar...
De blev tyngre. Det var en bra miljö för kronan.
Nu har vi fått ett bakslag i år, och kronan är återigen svagare.
För inflationsutsikterna och Riksbanksräntan hoppas vi ju på en återhämtning av kronan-
-men just nu är den lite skakigare igen.
Om vi tittar på ett annat land... Schweiz meddelade förra veckan en sänkning.
Många tänker väl Sverige och Schweiz, ungefär samma storlek, blandas ofta ihop...
-Har de en liknande ekonomi som Sverige? -Nej, faktiskt inte.
Främst för centralbanken är det annorlunda. Deras inflation är lägre än målet-
-och den har varit lägre än Sveriges under hela höginflationsperioden.
Sen har de en valuta som är väldigt stark, som många känner till.
Det påverkar ju som sagt via importpriserna.
Så de skulle snarare behöva försvaga valutan, än att se att den förstärks.
Riksbanken vill ha, och tror på, en starkare krona.
Hur mår svensk ekonomin nu, då? Hur ser det ut med arbetslösheten-
-och stigande löner, och så?
Den mår inte superbra, men inte riktigt lika illa som man kanske skulle tro-
-och framför allt inte som vi och andra trodde för ett år sen.
Den har klarat sig bättre än förväntat. Det är byggsektorn och bostadsbyggandet-
-som har varit väldigt svagt, vilket hänger ihop med höga räntor-
-och svag efterfrågan på bostäder.
Sen har delar av hushållskonsumtionen varit svag.
Men andra delar går bättre, som export- sektorn. Industrin har inte mått så dåligt.
Man pratar också om att lönerna börjar komma ikapp.
Kan det i sig motverka det som Riksbanken vill komma åt-
-alltså att sänka vår köpkraft?
Ja, Riksbanken säger ju att det naturliga nu är att vi får se en stigande konsumtion igen-
-efter två svaga år. Risken finns att konsumtionsåterhämtningen blir för stark-
-och att inflationsnedgången då inte blir lika snabb som Riksbanken tänker sig.
Men huvudscenariot är att vi ser en gradvis uppgång i konsumtionen-
-och att inflationen fortsätter falla.
Tillbaka till bostadsmarknaden... Hur ser prognoserna ut där?
Vi har haft en utplaning, en stabilisering, av bostadspriser-
-och vi räknar med att priserna så smått börjar stiga under det här året.
Hushållen får bättre köpkraft, löneökningar, lägre inflation-
-och vi tror på räntesänkningar...
Men det är inte alls som under eller före pandemin med snabba prisökningar-
-utan det är en gradvis prisuppgång. En viss uppgång, men ingen dramatik.
Kanske lite sundare bostadsekonomi?
Ja, en marknad som för köpare är lättare att orientera sig i. Kanske också för säljare.
Med det sätter vi punkt för dagens program. Tack så jättemycket.
Tack till alla som har tittat. Jag hoppas att ni vill prenumerera på Bolånekollen. Vi ses!